{"id":2250,"date":"2023-10-30T13:48:28","date_gmt":"2023-10-30T13:48:28","guid":{"rendered":"https:\/\/becid.eu\/?p=2250"},"modified":"2024-02-06T14:44:01","modified_gmt":"2024-02-06T12:44:01","slug":"meedia-ja-infopadevuse-mil-tooriistad-pohinevad-avastamisel-kogemustel-ning-refleksioonil","status":"publish","type":"post","link":"https:\/\/becid.eu\/et\/meedia-ja-infopadevuse-mil-tooriistad-pohinevad-avastamisel-kogemustel-ning-refleksioonil\/","title":{"rendered":"Meedia- ja infop\u00e4devuse (MIL) t\u00f6\u00f6riistad p\u00f5hinevad avastamisel, kogemustel ning refleksioonil"},"content":{"rendered":"\n
Meedia- ja infop\u00e4devuse \u00f5petamine v\u00f5ib tunduda \u00fcle j\u00f5u k\u00e4iva \u00fclesandena \u2013 nii palju aruteluteemasid ja kordumatuid meediamaailmu. Me k\u00fcsisime \u00f5petajatelt, mis p\u00e4riselt toimib ja millised t\u00f6\u00f6riistad neid kunagi alt ei vea.<\/strong><\/p>\n\n\n\n Loomulikult on meil olemas \u00fcldised raamistikud ja mudelid (vaadake UNESCO alusdokumenti MILi \u00f5petamiseks<\/a>), riiklikud \u00f5ppekavad ja \u00f5pikud, l\u00fchiajaliste projektide kaudu v\u00e4lja t\u00f6\u00f6tatud andmehoidlad ning t\u00f6\u00f6riistakomplektid jne. Aga milline on \u00f5petajate subjektiivne arvamus, mis p\u00f5hineb nende laialdastel kogemustel? Esitasime oma BECIDi \u00f5petajaskonnale \u00fche lihtsa k\u00fcsimuse: milline \u00f5ppe\u00fclesanne, tegevus v\u00f5i vahend alati t\u00f6\u00f6tab? Kvalitatiivsed vastused saadi konkreetsete ainete (sh meedia) \u00f5petajatelt, noorsoot\u00f6\u00f6tajatelt, noortelt ajakirjanikelt, noorteprojektide juhendajatelt ning k\u00f5rgkoolide \u00f5ppej\u00f5ududelt.<\/p>\n\n\n\n Tuttav meedia, k\u00e4imata teed, tundmatu mina<\/p>\n\n\n\n Populaarseks on osutunud kolm \u00fcldist l\u00e4henemisviisi, sest need kajastuvad k\u00f5igis haridust\u00f6\u00f6tajate n\u00e4idetes \u2013 meediatekstid peavad olema asjakohased ja \u00f5pilastele tuttavad, \u00f5ppijatel peab tekkima \u00e4ratundmisr\u00f5\u00f5m ning neile tuleb anda m\u00f5tisklemisaega.<\/p>\n\n\n\n Esiteks ei ole m\u00f5tet \u00f5petada meediastiile, mis tunduvad noortele v\u00f5hiv\u00f5\u00f5rad, nende infovood lihtsalt ei j\u00e4rgi traditsiooniliste massiteabevahendite mustreid. Tuttavate meediatekstide n\u00e4ited, mida \u00f5petajad kasutasid, h\u00f5lmasid faktikontrolli TikToki ja YouTube’i l\u00fchifilmide kohta, eri platvormidel palju kajastatud visuaalmaterjali kontrollimist, kaubam\u00e4rkide mainimist ning t\u00e4histamata sponsorluse j\u00e4lgimist sotsiaalmeedia sisus.<\/p>\n\n\n\n See muidugi ei t\u00e4henda, et peame j\u00e4\u00e4ma vaid noortekultuuri ja -stiilide juurde, MIL peab avardama silmaringi, tekitama huvi veel uurimata teemade vastu. Noor ajakirjanik ja meediaaktivist Angelina Lon on t\u00e4heldanud, et noortele meeldivad sellised \u00fclesanded, kus nad saavad midagi v\u00e4lja uurida v\u00f5i probleemile lahendusi pakkuda. S\u00e4\u00e4rane l\u00e4henemisviis pakub \u00f5ppijale avastamisr\u00f5\u00f5mu, loomev\u00e4ljundeid ja v\u00f5imalust keskenduda konkreetsele \u00fclesandele. Teaduskommunikatsiooni peaspetsialist Merli Vajakas Tallinna \u00dclikoolist on kasutanud \u00fclesannet, mida v\u00f5ib nimetada \u201eMeediamaja detektiiviks\u201c. Kui uurime v\u00e4lja, millised meediakanalid kuuluvad samale ettev\u00f5ttele, et muuta n\u00e4htamatud sidemed ja seosed n\u00e4htavaks, arendame otsimisoskust ning v\u00f5imet kavandada oma kampaaniate ulatust. Tartu \u00dclikooli informaatika nooremlektor Mirjam Paales kasutab oma \u00fcli\u00f5pilastega mikrotasandi p\u00f5him\u00f5tet. Nimelt lahendavad nad peegelpildi \u00fclesandeid Google Thyselfi rakenduse abil. \u201eSeej\u00e4rel me arutame, kas see peegelpilt on sinu moodi. V\u00f5i on see keegi, kelle moodi sina tahaksid olla? Kellele v\u00f5iks sinust selline esmamulje j\u00e4\u00e4da?\u201c<\/p>\n\n\n\n L\u00f5puks teeme eneseanal\u00fc\u00fcsi: teatud m\u00f5ttes oleme iseendalegi v\u00f5\u00f5rad, vajame aega ja pingutust, et anal\u00fc\u00fcsida oma m\u00f5tteid, k\u00e4itumist ning hoiakuid. Agnese D\u0101vidsone, Vidzeme Rakendusk\u00f5rgkooli rektor ja meediauurija, on r\u00f5hutanud neurokognitsiooni t\u00e4htsust, teisis\u00f5nu m\u00f5istmist, kuidas meie aju t\u00f6\u00f6tab. \u201eKognitiivsete ja sotsiaalsete skeemide kaudu saab seletada v\u00e4\u00e4rinfo tajumist, me toetume heuristikale ning oleme m\u00f5jutatud oma isikuomadustest,\u201c selgitas D\u0101vidsone p\u00f5hjust, miks v\u00f5iks kasutada MILi \u00f5petamise alusena eneseanal\u00fc\u00fcsi.<\/p>\n\n\n\n Igasugused sotsiaalmeediast v\u00f5\u00f5rutamise \u00fclesanded <\/a>v\u00f5ivad eneseanal\u00fc\u00fcsi h\u00f5lbustada, kuna see, mida meil ei ole, aitab meil selgusele j\u00f5uda, kas ja kui palju on meil \u00fchiseid jooni r\u00fchmaga, kuhu me ei taha kuuluda. Teisis\u00f5nu, et m\u00e4rgata, milline on meile nii harjumusp\u00e4rase sotsiaalmeedia roll meie elus, peame sellest m\u00f5neks ajaks eemalduma. N\u00e4iteks kui palume \u00f5pilastel hoiduda teatava arvu p\u00e4evi sotsiaalmeediast ning pidada p\u00e4evikut oma katsumuste ja kannatuste kohta, mida nad sel ajal kogevad, saame arutada nendega j\u00e4rgnevaid teemasid: sotsiaalmeediaga seotud rituaalid ja rutiinid, eri platvormide funktsioonid, v\u00f5imalikud asendustegevused, aja veetmine, kogetud emotsioonid, h\u00fcved ja puudused jne.<\/p>\n\n\n\n Manipuleerivad hundid ja laulvad karud<\/p>\n\n\n\n Aga mis saab nooremast vanuser\u00fchmast? L\u00e4ti Rahvusraamatukogu meediap\u00e4devuse ekspert Em\u012bls Rotgalvis kirjeldas lastele m\u00f5eldud m\u00e4ngulisi l\u00e4henemisviise \u201e\u00dcks juhtivaid L\u00e4ti tehnoloogiaettev\u00f5tteid on loonud programmi<\/a>, kust \u00f5petajad leiavad valmis tunniplaane, \u00fclesandeid ja videoid. Neis k\u00f5igis esineb praegu v\u00e4ga populaarne tegelane karu Richy Roo, kes juhendab neid tunde ja laulab internetiohutusest.\u201c Rotgalvis m\u00e4rkis, et loomade kasutamine on L\u00e4tis varemgi imet teinud. N\u00e4iteks \u00fches populaarses l\u00e4ti lasteraamatus \u201eGotcha! The wolf-manipulator<\/a>\u201c on muinasjutt loomadest, kes r\u00e4\u00e4givad meediaga seotud probleemidest.<\/p>\n\n\n\n Uudishimulikke metsloomi on kasutatud ka Leedu videotes, kus \u00e4rgitatakse arutlema<\/a>. DIGIRESi projekti juhtuurija Auks\u0117 Bal\u010dytien\u0117 soovitab neid noorematele vanuser\u00fchmadele, kuna esimesed katsevoorud on n\u00e4idanud, et sellise materjali vastu on suur huvi.<\/p>\n\n\n\n